Wiki+i+skolen

toc =1 Innledning= Digitale ferdigheter er en av fem grunnleggende ferdigheter i Kunnskapsløftet. Kravet om å være digital i alle fag åpner for, og krever nye arbeidsmåter for at elevene skal tilegne seg faglige kunnskaper og uttrykke egen kompetanse. Web 2.0, som wiki er en del av, åpner en helt ny arena der elevene kan ta del i utvikling av læringsmiljø og læringsressurser. I denne oppgaven har vi laget vår egen wiki som heter "mappeoppgave-gruppe 9". Her presenterer vi og drøfter to undervisningsopplegg - et i naturfag på mellomtrinnet og et i samfunnsfag på ungdomstrinnet. Med utgangspunkt i disse undervisningsoppleggene vil vi innledningsvis gjøre rede for noen sentrale begreper. Videre vil vi kort presentere Vygotskys sosiokulturelle læringssyn og drøfte organiseringen av undervisningsoppleggene med tanke på pedagogisk dokumentasjon og elevproduksjon av læringsressurser. Avslutningsvis vil vi oppsummere våre tanker om bruk av wiki til de to nevnte formålene.

1.1.1 Hva er en wiki?
En wiki er ifølge Bjarnø mfl. (2008, s. 109) et nettbasert samarbeidsverktøy som kan gjøre publisering på Internett enkelt og tilgjengelig for brukere. En wiki kan videre sies å være et kollektivt verktøy der enkeltindivider verken har eierskap eller kontroll over innholdet som helhet. Her kan alle brukere i utgangspunktet både produsere innhold, revidere og slette det de andre har skrevet. Det som er spesielt med wiki i forhold til andre nettsider er at brukerne har tilgang til å redigere siden direkte i nettleseren. En wiki egner seg godt som redskap når flere skal samarbeide om å utvikle en felles tekst (Bjarnø m fl 2008, s.109 ). En wiki blir av Otnes beskrevet som et nettbasert miljø for felles ideutvikling og produksjon av tekster. I en wiki blir alle versjoner av en tekst lagret, slik at eventuell sabotasje og sletting av tekst ikke får så alvorlige følger, nettopp fordi man kan gå tilbake til tidligere versjoner (Otnes 2009, s.97).

1.1.2 Hva mener vi med pedagogisk dokumentasjon?
I denne oppgaven bruker vi begrepet pedagogisk dokumentasjon om den samlingen av læringsprodukter og -prosesser som eleven arbeider med for å oppnå læring. I en nettleksjon av Lila Moberg (2013) blir dokumentasjon av læring beskrevet som:"... ved å ta vare på arbeid, la elevane ta opptak for seg selv eller andre, ta bilder av prosesser og produkt, så kan det dokumenterast kva elevane gjer. Over tid kan vi sjå kva framgang og utvikling elevane har hatt". Bruk av mappe (i vårt tilfelle digitale mapper) eller portefølje kan være en måte å drive systematisk pedagogisk dokumentasjon på (Moberg 2013).

1.1.3 Hva mener vi med elevprodusert læringsressurs?
En læringsressurs kan være tekster, video, programvare og annet materiale som blir brukt i undervisningen for å nå Kunnskapsløftets mål. Med elevprodusert læringsressurs mener vi at elevene er delaktige i produksjon av felles læringsressurser, i dette tilfellet i form av en wiki.

= 2 Hoveddel =

2.1 Teori
Vygotsky (1896-1934) utviklet mye av tankegodset i den sosiokulturelle læringsteori som går ut på at læring er avhengig av menneskene i barnets omgivelser. Vygotsky mente at all intellektuell utvikling og tenking har utgangspunkt i sosial aktivitet (Moberg, 2013). Gjennom samhandling med andre utvikles barns kunnskaper, ideer, holdninger og verdier. Språk er den viktige faktoren i læring, og et redskap for å tenke. Læring skjer i samhandling med andre (Lyngsnes og Rismark 2007, s.61- 62). De siste 10-15 årene har det vært en økende oppmerksomhet om teorier som har som utgangspunkt at læring skjer gjennom deltagelse i et felleskap, hvor hovedfokuset rettes mot aktivitet, deltagelse og praksisfelleskap. For den som skal lære vil hovedmålet være knyttet til det å delta i ulike former for aktivitet. Vygotsky mente at læring skjer i det sosiale menneskelige samkvem, og det da naturlig å betrakte samspillet i undervisningen som det beste utgangspunkt for læring (Lyngsnes og Rismark 2007, s.68). Læring som deltagelse bygger på Vygotskys teori om at kulturelle verktøy er viktig for læring. Datamaskiner og Internett er eksempler på konkrete verktøy som også er utviklet som en del av en kulturell prosess (Lyngsnes og Rismark 2007, s.69). Dette er en del av vårt pedagogiske grunnsyn, og har dermed påvirket vår tenkning rundt organiseringen av undervisningsoppleggene som presenteres i denne wikien.

2.2 Drøfting
Vi har i våre to undervisningsopplegg bestemt at elevene skal utvikle egne læringsressurser ved hjelp av samskrivingsverktøyet wiki. I forbindelse med dette vil vi nå drøfte hvordan organiseringen av undervisningen kan bidra til at elevene deltar i arbeidet med å utvikle læringsressurser og læringsmiljø, og hvordan dette også kan sees på som pedagogisk dokumentasjon av læring og utvikling.

2.2.1 Oppsett av wiki
Det er mange faktorer man må ta hensyn til dersom man skal bruke wiki i undervisningen. Å sette opp en wiki første gangen kan være vanskelig både for læreren og elevene. Derfor har vi i begge undervisningsoppleggene valgt at læreren skal lage rammene for wikien på forhånd. Ved å organisere wikien har læreren god kontroll på hvem som kan få tilgang, og i hvilken grad wikien skal være tilgjengelig for utenforstående. Man kan selvsagt argumentere for at elevene på 10.trinn bør få ta del i selve oppsettet av wikien. Det er ikke usannsynlig at noen av elevene har vel så gode datatekniske ferdigheter som læreren, men vi forutsetter at læreren har tilstrekkelig kompetanse til å sette opp en wiki, og at man heller vurderer å bruke de kompetente elevene som ressurspersoner i forhold til utviklingen av wikien.

2.2.2 Samarbeidslæring
Innledningsvis skrev vi at wiki er et samarbeidsverktøy. Samarbeid blir dermed sentralt i begge undervisningsoppleggene. Dette samarbeidet skal føre til at elevene skaper en felles læring i samspill med hverandre, noe Høiland og Wølner (2007, s. 76) kaller "kollektiv læring". En slik kollektiv læring forutsetter at elevene deltar aktivt og bygger opp et læringsmiljø eller en læringsressurs som blir noe mer enn det hver enkelt deltaker kunne laget alene. Et eksempel på et slikt kollektivt læringsmiljø, om enn i adskillig større skala, er Wikipedia. Dette er et kjent nettleksikon der et helt samfunn av deltakere medvirker til å skape et innhold som overgår det hver enkelt kan skape på egen hånd. Nå har vi ikke tenkt å lage et nytt Wikipedia, men vi bruker det som modell for hvordan våre klasser på mellomtrinnet og ungdomstrinnet kan utvikle sine læringsressurser. Med bakgrunn i dette har vi valgt å organisere undervisningen som et gruppeprosjekt. Elevene deles i små grupper, og får avklarte arbeidsoppgaver. De står likevel fritt i utforming av innholdet på wikisiden. Akkurat som i Wikipedia, vil de ha anledning til å kommentere og revidere hverandre sine tekster. På denne måten kan alle bidra med egne kunnskaper også på det arbeidet som blir gjort av andre grupper. Tanken er at man skal hjelpe hverandre til å skape en kunnskapsdatabase over den samlede kunnskapen som finnes på trinnet.

2.2.3 Organisering av grupper
Erfaringsmessig kan det være fornuftig å avklare regler for samspill i gruppe, og gjøre det klart for elevene at de har medansvar for å utvikle et godt læringsmiljø på trinnet. Selv om gruppearbeid noen ganger kan skape problemer, forutsetter vi her at læreren gjør kloke valg i gruppesammensetningen, slik at forholdene ligger best mulig til rette for at alle elevene skal trives og fungere i egen gruppe. For eksempel bør man ta i betraktning at enkelte elever vil oppleve det som utrygt å skulle dele egne tekster med andre. Spesielt for elever med lese- og skrivevansker ser vi at dette kan være en utfordring. Det kan også være utfordrende å samarbeide dersom gruppene/medlemmene er for like eller ulike. En gruppe der alle tenker og jobber helt likt vil gå glipp av dynamikken i en mer heterogen gruppe. En gruppe med store forskjeller i ambisjoner og ferdighetsnivå vil kunne oppleve interessekonflikter som forstyrrer samarbeidet. Når vi likevel velger å bruke gruppearbeid i undervisningsoppleggene, er det fordi vi anser det som viktig at elevene får mulighet til og lære å utvikle seg i kollektive prosesser.

2.2.4 Publisering av wiki
I undervisningsoppleggene har vi ikke spesifisert om wikien skal være åpen, beskyttet, eller lukket. For å hindre at utenforstående kan gå inn og redigere innholdet, anbefaler vi likevel at man velger å bruke en beskyttet eller lukket wiki. Når man publiserer wiki-sider på Internett, må skolen sørge for at elevene holder seg innenfor akseptable rammer (Høiland og Wølner 2007, s. 78). Spesielt bør åpne og beskyttede sider kontrolleres med tanke på personvern, opphavsrettigheter og normal folkeskikk. Her bør læreren vurdere hvem som skal fungere som moderator på wikien. Kanskje kan det være hensiktsmessig at elevene selv tar del i dette arbeidet? Ansvarliggjøring av klassen kan virke preventivt på digitalt hærverk (Richardson 2006, s. 65). Selv om det kan være tryggere for læreren å bruke en lukket wiki, vil en åpen eller beskyttet wiki gjøre at tekstene oppleves som mer autentiske. Elevene får et større publikum, og kan vise fram et produkt som de er stolte av. Kanskje kan det være en idé å bruke en lukket wiki i arbeidsfasen, for så å gjøre den tilgjengelig for publikum når alle skrivefeil og faktafeil er luket bort?

2.2.5 Wiki som pedagogisk dokumentasjon
Ved å bruke wiki i skolen, kan man i høy grad legge til rette for pedagogisk dokumentasjon. Wikiteknologien tillater at man går tilbake og ser på tidligere lagrede versjoner. Man kan også gå inn i kommentarfeltet og danne seg et inntrykk av hvorvidt diskusjonen omkring teksten har ført til utvikling. Her kan man selvsagt legge inn mål eller krav om at elevene skal dokumentere tekstutviklingen gjennom å bruke kommentarfunksjonen. Dermed kan læreren gå inn og vurdere arbeidet og ut ifra dette veilede elevene videre mot det neste steget i utviklingen. En annen mulighet er å gå inn på wikisidene og se på alle forandringene som er gjort og hvem som har gjort hva. Dette vil imidlertid være et meget tidkrevende prosjekt, og ikke å anbefale med tanke på den tid som læreren har til for- og etterarbeid per i dag. Vi ser heller for oss at elevene velger ut egne arbeid som bidrag til sin digitale mappe. Disse arbeidene skal så vurderes både av eleven selv og av læreren. Medelever kan også vurdere hverandre etter oppsatte kriterier, men da med fokus på konstruktiv og saklig kritikk. Vi anbefaler at man i så fall utarbeider rammer for vurderingen, gjerne i form av å "to stjerner og et ønske", der elevene gir to positive tilbakemeldinger og et tips til forbedring. Fordelen med å bruke wiki i forbindelse med pedagogisk dokumentasjon, er også at man stadig kan vende tilbake og forbedre og utvide den. På denne måten kan elevene se at de utvikler nye kunnskaper, og de kan utvikle en større bevissthet om egen læring.

2.2.6 Fordeler og ulemper med wiki i skolen
Harboe (2010, s. 92) skriver at en av ulempene med wiki er at det kan bli mange digitale verktøy å forholde seg til for elevene. Læreren bør derfor vurdere om man kan oppnå de samme fordelene med andre samskrivingsverktøy. Vi mener imidlertid at wiki er godt egnet både for å lage sammensatte tekster og for å publisere tekstene for et autentisk publikum. Hagen og Vold (2009, s. 86) skriver bl.a. at skoler der elevene bruker mye IKT, erfarer at elevenes skriftlige aktivitet øker betraktelig. For å bli en god skriver må man skrive mye, og man trenger tilbakemeldinger fra andre om hvordan de forstår teksten. Det er ikke alltid samsvar med hva som er tanken bak en tekst og hva mottaker faktisk oppfatter. Derfor ser vi på kommentarfunksjonen i wiki som et nyttig verktøy for å kunne reflektere og evaluere tekstene uten å gå direkte inn og forandre på teksten. På denne måten kan elevene forhandle seg frem til den beste utgaven av en tekst, og dermed øke bevisstheten om hvordan man uttrykker seg for å formidle et budskap til en annen person. Vår tanke med å bruke wiki i skolen er altså både å utvikle egne læringsressurser, og å bruke wikien som dokumentasjon av læring. Når dette er sagt, vil vi også nevne at en slik samskrivingsform som vi anbefaler i forbindelse med våre undervisningsopplegg vil kunne medføre et endret syn på tekst i skolesammenheng. Bruken av wiki fører til at man ikke lenger kan se på en tekst som noe eleven skaper alene (Harboe 2010, s. 93). Dette får også konsekvenser i vurderingen - hvordan skal man vurdere individuelle bidrag til en felles tekst? Andreas Lund (Otnes 2009, s. 102) hevder at kollektive tekster skaper behov for nye vurderingsformer og -kriterier. Dette er verdt å merke seg spesielt for elever på ungdomstrinnet som skal ha karakterer på sine bidrag.

=3 Konklusjon = Avslutningsvis konkluderer vi med at wiki er et verktøy som er godt egnet til å oppfylle læreplanens krav om utvikling av digitale ferdigheter, samt legge til rette for elevmedvirkning i forbindelse med læringsmiljø og utvikling av egne læringsressurser. I tillegg kan verktøyet legge til rette for pedagogisk dokumentasjon av læringsarbeid ved at alle bidrag og alle endringer loggføres og dermed kan finnes frem ved behov. I tillegg gir kommentarfunksjonen mulighet for å følge elevenes argumentasjon og tankegang i arbeidet med utviklingen av sammensatte tekster. Verktøyet må likevel brukes med omtanke for de problemstillinger som er nevnt ovenfor. Vi håper du har hatt glede av denne drøftingen, og at den kan inspirere deg til å lage din egen wiki.

=Litteraturliste= Bjarnø, V., Giæver T.H., Johannesen, M. og Øgrim L. (2008) //didIKTikk. Digital kompetanse i praktisk undervisning//. Bergen: Fagbokforlaget.

Hagen, I. og Wold, T. (2009) //Mediegenerasjonen//. Barn og unge i det nye medielandskapet. Oslo: Det norske Samlaget

Harboe, L. (2007) //Norskboka.no - digitale verktøy i norskfaget//. Oslo: Universitetsforlaget

KD (2006) //Læreplanverket for kunnskapløftet//. Oslo: Kunnskapsdepartementet

Høiland, T og Wølner T.A. (2007) //Fra digital ferdighet til kompetanse - om didaktikk for arbeid med digitale medier i skolen.// Oslo: Gyldendal Akademiske

Lyngsnes, K. og Rismark, M. (2007) //Didaktisk arbeid// (2.utgave). Oslo: Gyldendal Akademiske

Moberg, L. (2013) //Barn og unges digitale arena- DKL102 Våren 2013//.Høgskulen i Volda: Publisert som PDF i LMS.

Otnes, H. (2009) //Å være digital i alle fag//. Oslo: Universitetsforlaget.

Richardson, W., (2006) //Blogs, Wikis, Podcasts, and other powerful Web tools for classrooms//. London: Sage Publications Ltd.

= Andre kilder =

[] Lest 11.04.2013

[] Lest 16.04.2013


 * TILBAKE TIL STARTSIDEN **