Wiki+på+ungdomstrinnet

toc =**Samfunnsfag**=

=Innledning= Samfunnsfag er et fag som med fordel kan utnyttes for å utvikle elevenes digitale ferdigheter. Blant annet vil man kunne finne mye aktuell informasjon som støtte til faget på nettet. På denne siden har vi laget et undervisningsopplegg som viser hvordan man kan bruke wiki for å dekke ett av kompetansemålene i samfunnsfag. Vi har også fokusert på hvordan elevene kan delta i utviklingen av læringsmiljø og læringsressurser med tanke på pedagogisk dokumentasjon.

**Mål**
[|(KD, 2006)]
 * hentet fra kunnskapsløftet etter fullført 10 års trinn, samfunnsfag, geografi**:
 * Forklare og drøfte variasjoner i levekår i ulike deler av verden og sammenligne og vurdere de store forskjellene mellom fattig og rik

Til denne undervisningen vil wiki være en god løsning for både lærere og elever å arbeide på. Wiki gir rom for både individuelt arbeid og samarbeid med andre. Samtidig vil elevene være med på utvikle læringsressurser, ikke bare for hverandre, men også for andre elever på andre skoler. Elevene kan velge å bruke læringsressurser som andre har laget. Vi har tenkt at dette undervisningsopplegget kan gjennomføres med 10 trinn.

Innhold:
Innholdet i dette undervisningsopplegget vil være å fokusere på forskjellen mellom fattig og rik i ulike deler av verden. Elevene bør fokusere på å finne ut hva som kjennetegner fattige og rike i det landet de skal arbeide med. Da kan man kan sammenlikne resultatene de får med de andre gruppene. Å være fattig i ett land, kan være veldig ulikt å være fattig i et annet land. For å finne denne informasjonen kan elevene bruke Internett, bibliotek, skolebøker eller personer utenfor skolen som innehar relevant kunnskap, f.eks. personer med bakgrunn fra andre land. På wikien bør elevene tenke på oppsett, tekststørrelse og illustrasjoner. Det skal være enkelt å finne frem på siden, og den må være leservennlig. Her kan man som lærer sette kriterier til hva wikien bør inneholde, og oppsettet. Vi ville ha satt som krav, at hver gruppe må ha med minst ett bilde, rett kildebruk og bruk av overskrift og underoverskrifter. Rettskriving vil være et stort fokus da dette er noe som skal publiseres. Dette må hver gruppe ta ansvar for.

Arbeidsmåter:
I den generelle delen av læreplanen, står det at elevene skal kunne bruke digitale verktøy. Dette er en av de fem grunnleggende ferdighetene man skal mestre etter fullført grunnskoleutdanning. Det innebærer at elevene skal kunne bruke: “Digitale verktøy, medier og ressurser hensiktsmessig og forsvarlig for å løse praktiske oppgaver, innhente og behandle informasjon, skape digitale produkter og kommunisere” [|(Udir, 2012:6)].

I dette undervisningsopplegget legges det opp til at digitale verktøy skal brukes. Elevene kan bruke Internett til å skaffe mye av informasjonen de trenger til temaet, og arbeidet skal resultere i en wiki. Elevene deles inn i grupper med to til tre elever. Hver gruppe får ansvar for et land de skal finne informasjon om. Wikien vil være forhåndslaget av lærer og inne på denne wikien skal hver enkelt gruppe lage sin egen side om det landet de har arbeidet med. Til slutt vil det resultere i en felles wiki med informasjon om forskjellene mellom fattige og rike i ulike land. Hver enkelt gruppe kan presentere sin side for medelever og lærere.

Et slikt opplegg gir stort rom for kreativitet og selvstendig arbeid. I tillegg vil det være mulighet for elevene å opparbeide dømmekraft innenfor faglig innhold av det de finner av informasjon. I rammeverket for grunnleggende ferdigheter fra Kunnskapsdepartementet står det at elevene skal kunne bruke medier, ressurser og digitale verktøy på en forsvarlig måte [|(Udir, 2012:6)]. Sitert i rammeverket for grunnleggende ferdigheter fra kunnskapsdepartementet [|(Udir, 2012:6)]: “I dette ligger det også en økende grad av selvstendighet og dømmekraft i valg og bruk av digitale verktøy, medier og ressurser ut fra bruksområdet”.

Undervisningen gir stor mulighet for frihet innenfor lærerens rammer. Det vil si at elevene kan få en introduksjon i starten av oppgaven, men står da mye fritt til hvor de ønsker å finne informasjonen fra, og hvordan de velger å løse oppgaven. Vi sier at undervisningen gir rom for å bruke en induktiv metode. En induktiv metode tilsvarer at elevene er mer selvinstruerende og må selv finne ut av hvordan oppgaven skal løses på den beste måten (Nielsen 2009, s.23).

Når elevene skal publisere wikien er det viktig at kilder og innhold er relevant og riktig, slik at andre kan bruke siden som en læringsressurs. Det kan derfor være lurt at læreren leser gjennom wikien før den publiseres åpent på nett.

Elev- og lærerforutsetninger:
Deltakerforutsetninger er de ulike sosiale, kulturelle, fysiske og psykiske forutsetningene elevene kommer til skolen med. Alle elevene har ulike kunnskaper og ferdigheter, og dette må vi ta hensyn til når vi skal undervise. Enkelte elever trenger ekstra støtte og veiledning, og da er det viktig at vi som lærere klarer å legge til rette undervisningen, slik at elevene kan mestre oppgaven. Dette kan man oppnå ved bruk av wiki. Elevene har forskjellige læringsstiler og lærer derfor på forskjellige måter. Noen elever tilegner seg best kunnskap ved å se på bilder, skrive, lese eller lytte. I denne undervisningen kan man ta i bruk tekst, bilde, lyd, film, bøker eller eksterne personer, noe som gir elevene mulighet til å velge ulike arbeidsformer.

Læreren må også ha kunnskap om elevens aktuelle utviklingsnivå for å finne ut av deres potensielle utviklingssone (Lyngsnes og Rismark 2005, s.80). Det vil si at vi må ha litt kunnskaper om hva elevene allerede kan om temaet, slik at man kan gi dem utfordringer som passer for deres nivå. Oppgavene må også oppfattes som meningsfulle og interessevekkende for at elevene skal få utbytte av det de gjør. Ved å ta i bruk wiki i undervisningsopplegget får elevene tatt i bruk datakunnskapene som mange sitter inne med, noe som kan øke motivasjonen. Elevene kan også hjelpe hverandre for å skape et godt læringsmiljø.

Relasjonen mellom lærer og elev er også helt avgjørende for elevens innsats og læringsutbytte. Vi som lærere må være motiverte og sende ut positive signaler til elevene. Lærerens digitale ferdigheter vil i stor grad ha innvirkning på opplegget. Noen lærere kan mye om data, mens andre kan mindre. Det er derfor viktig at lærerne holder seg oppdaterte og setter seg inn i de ulike digitale verktøyene som skal brukes i skolen. Deling av kunnskaper og informasjon mellom lærerne er viktig dersom man vil øke de digitale ferdighetene. Er man usikker på sine egne digitale ferdigheter kan man bruke elevene som ressurser.

Rammefaktorer:
Rammefaktorene har mye å si for å kunne gjennomføre dette opplegget. Elevenes forutsetninger spiller også inn her, da man bør vite at elevene klarer å jobbe mest mulig selvstendig, uten lærerens hjelp. Som lærer skal en selvfølgelig være tilstede og hjelpe, men mye av opplegget er lagt opp slik at elevene skal prøve seg på egenhånd. For at elevene skal lære seg å bruke digitale verktøy, er det helt nødvendig at de anvender det, og mye læring skjer ved at elevene får prøve seg på egen hånd. Når det gjelder antall datamaskiner, anbefaler vi at hver gruppe har tilgang til **minst** en datamaskin. Dette vil kunne variere fra klasse til klasse, men er viktig for å få til en god organisering av undervisningen. Man bør også tenke over gruppesammensetningene, da noen elever er bedre til å samarbeide enn andre. Videre bør sammensetningen legge til rette for at elevene kan lære av og hjelpe hverandre. På denne måten drar man nytte av at noen har mer kunnskaper enn andre på ulike områder. Som lærer må man også ha kunnskaper om temaet man underviser i, da man skal kunne veilede og hjelpe elevene underveis.

Dette prosjektet vil nok være litt tidkrevende, og vi ville ha satt av 6-8 timer i forbindelse med dette. Det inkluderer da også veiledning til de ulike gruppene. Grunnen til at vi setter av så mye tid til et slikt arbeid, er at elevene trenger forberedelse i forkant, de må klare å finne god informasjon og wikien kan være en ny læringsarena for mange elever. Wikien skal også publiseres på nett, og det setter store krav til innhold og utforming, noe som krever tid og oppfølging.

Vurdering:
Vurdering av arbeidsoppgavene kan være formell eller uformell. Den uformelle vurderingen skjer hvis man har samtaler og veileder eleven underveis i arbeidet, mens den formelle vurderingen er dokumentasjon som gjøres når elevenes oppgave er ferdig. På ungdomstrinnet knyttes den formelle vurderingen opp mot karakterer (Nielsen 2009, s.24). Men det er fornuftig å bruke både formell og uformell vurdering av arbeidet til elevene. Læreren bør samtale med elevene underveis og veilede dem. Her vil læreren kunne danne seg et bilde av hvordan elevene tenker og hvilke kunnskaper og ferdigheter de sitter inne med. Samtidig må man se på det ferdige resultatet og ta noen notater av arbeidet deres. Dette kan man ta vare på slik at man kan se fremgang gjennom skoleåret, og bruke det som dokumentasjon. I dette prosjektet vil det være en fordel å gi elevene en gruppekarakter, da dette er et felles arbeid. I tillegg til gruppekarakter kan elevene vurdere sin egen innsats. Gruppevis kan elevene vurdere arbeidet til en annen gruppe, og gi konkrete tilbakemeldinger. De kan også dele sine erfaringer med resten av klassen og reflektere over hva de har lært under arbeidet med dette temaet. Når det kommer til vurdering av elevenes arbeid, bør man legge vekt på innholdet og presentasjonen. Har elevene oppfylt kriteriene som ble satt av lærer angående bruk av minst ett bilde, rett kildebruk, bruk av overskrift og underoverskrifter og rettskriving. Har elevene forstått oppgaven riktig og funnet hoved forskjellen mellom fattig og rik i landet de arbeidet med. Og har elevene klart å framstille resultatet på en oversiktlig og forståelig måte.

=Konklusjon:= Alt i alt er dette et undervisningsopplegg som er godt gjennomførbart, om man har de tilstrekkelige kunnskapene og utstyr tilgjengelig. Man kan også knytte opplegget opp til et større tverrfaglig prosjekt, og det er mange tilpasninger man kan gjøre for å lage opplegget mer til “sitt eget”. Dette undervisningsopplegget er et forslag som kan gi andre lærere inspirasjon til å gjøre noe nytt og spennende. Da opplegget gir stor mulighet for “frihet” i læringsarbeidet, kan motivasjonen øke blant elevene. Elevene får også god mulighet til å bruke sin egen fantasi, kreativitet og lyst da de velger arbeidsmåten selv.

Wikien kan brukes som pedagogisk dokumentasjon ved at den kan være tilgjengelig i mange år fremover. Elevene kan også se tilbake på prosjektet og bruke siden som repetisjon.

=Kilder:=

Kunnskapsløftet (2006) //Læreplan i samfunnsfag.// Hentet 11.04.13 fra: []

Lyngsnes. Kritt og Rismark. Marit (2005) //Didaktisk arbeid.// Gyldendal Norsk Forlag AS 1999. 1. Utgave, 5 opplag. Oslo: Gyldendal Akademisk

Nielsen, Liv Merete (2009) //Fagdidaktikk for kunst og håndverk – i går – i dag – i morgen//. Oslo: Universitetsforlaget.

Utdanningsdirektoratet (2012) //Rammeverk for grunnleggende ferdigheter//. Hentet 11.04.13 fra: []


 * Fortsett til drøfting av undervisningsopplegg. **


 * Tilbake til startsiden **